Generalna skupština Ujedinjenih nacija danas će glasati o rezoluciji o Srebrenici kojom je predviđeno da se 11. juli proglasi Međunarodnim danom sjećanja i obilježavanja genocida 1995. godine u Srebrenici.
Predsjednik Udruženja žrtava i svjedoka genocida Murat Tahirović kazao je u izjavi za Fenu da rezolucija danas trebala biti usvojena te da taj dokument donosi sve utvrđene činjenice pred međunarodnim sudovima.
- Nakon dugo peripetija i napada na rezoluciju od predsjednika Srbije Aleksandra Vučića pa i entiteta Republika Srpska, mogu reći da su oni napravili najveću promociju rezolucije, koja je bila moguća. Jer da je rezolucija prošla na način kako smo mi svi koji smo na neki način dio tog projekta očekivali, za rezoluciju vjerovatno mnoge zemlje, one male ne bi nikada ni čule. A na ovaj način, kako je to Vučić pokušao da prezentira, čuo je cijeli svijet, i otvorio je vrata da kada rezolucija bude usvojena većina zemlja koje nikada nisu ni čule za Srebrenicu i BiH će biti zainteresirane da izučavaju genocid u Srebrenici, što je jedan pozitivan pomak u svemu tome - istakao je Tahirović.
Dodao je da su Vučić i negovi istomišljenici pokušali na sve moguće načine da spriječe usvajanje rezolucije, ali da to nije imalo efekta.
- Rezolucija bi danas trebala biti usvojena, i naravno nakon toga će se stanje malo smiriti. Efekat koji mi očekujemo od rezolucije je da će se 11. juli obilježavati ne samo pred zgradom UN-a, kako je to i predviđeno, već se obilježavati širom svijeta u okviru Ujedinjenih nacija i njihovih nadležnosti. Isto tako će biti prilika da se koriste i jedan dio finansijskih sredstava za izučavanje genocida kako u BiH, tako i u cijelom svijetu, što i jeste svrha rezolucije – kazao je Tahirović.
Istakao je da rezolucija nije epohalna, ali donosi ono što su utvrđene činjenice pred međunarodnim sudovima, kako što je Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju i Međunarodni sud pravde.
Kada Hotić, aktivna članica Udruženja Pokret Majke enklava Srebrenica i Žepa, kazala je u izjavi za Fenu da su tražili od generalnog sekretara UN-a još 2019. godine, pa i prošle godine, da nađe način da se verifikuje istina, da se zaštite haške presude, da se uvede registar u BiH, da svaki osuđenik ima svoj dosije, da je služio kaznu, da je dobio kaznu i da se genocid prestane negirati.
- Sve ove prošle godine tražimo da se istina prihvati, da se odgovornost prihvati od počinitelja koji su to izvršili. Sud je dokazao, presudio, međutim predstavnici Vlade RS-a i Srbije non-stop to negiraju. Istina je da je u Srebrenici počinjen genocid i ova rezolucije je pečat na istinu - podvukla je Hotić.
Ona je naglasila da su zločinci osuđeni, a oni koji su još u bjekstvu trebaju se osuditi.
- Taj narod iz koga su zločinci potekli treba da odahne, da kaže odričemo se zločina i zločinaca a istina je takva kakva jeste - kazala je Hotić.
Ona je istakla da će se u svijetu obilježavati 11. juli, u školskim udžbenicima će se proučavati kao istorijski događaj, da služi kao pouka, opomena i da se nigdje nikada takvo nešto ne desi, nijednom narodu.
- Nažalost, mi imamo zatrovan narod. Omladina u Srbiji i RS-u je ubijeđena da je to opravdano i da nije bio genocid, a za one mlade koji stasaju valjda će biti ta istina jedan lijek i vodič kroz život da se zločin gonocida i bilo koji ratni zločin ne isplati - poručila je Hotić.
Autori rezolucije su Bosna i Hercegovina, Ruanda i Njemačka čiji će predstavnici svojim govorima danas otvoriti zasjedanje Generalne skupštine UN-a o temi rezolucije. Sponzori rezolucije su Njemačka i Ruanda, a naknadno ih je svojstvu kosponzora pratilo više od 30 zemalja članica UN-a.
Rezolucija sadrži sedam tačaka:
1. Generalna skupština donosi odluku da 11. juli proglasi Međunarodnim danom sjećanja i obilježavanja genocida 1995. godine u Srebrenici
2. Bez rezerve osuđuje svako poricanje genocida u Srebrenici te poziva države članice da sačuvaju utvrđene činjenice uključujući i kroz obrazovne sisteme razvijanjem odgovarajućih programa, također u cilju sjećanja, sprečavanja poricanja i iskrivljavanja genocida
3. Bez rezerve osuđuje radnje koje veličaju osuđene ratne zločine, zločine protiv čovječnosti, uključujući i odgovorne za genocid u Srebrenici
4. Naglašava važnost završetka procesa pronalaženja i identifikacije preostalih žrtava genocida u Srebrenici te poziva na nastavak krivičnog gonjenja onih počinalaca genocida koji se tek trebaju suočiti s pravdom
5. Poziva sve države da se u potpunosti pridržavaju svojih obaveza prema Konvenciji o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida
6. Zahtijeva od generalnog sekretara da uspostavi program informisanja pod nazivom "Genocid u Srebrenici i UN" počevši tako svoje djelovanje za obilježavanje 30. godišnjice od genocida
7. Poziva sve države članice, organizacije sisteme UN-a, NVO te akademske organizacije da obilježavaju Međunarodni dan uključujući i organizaciju posebnih aktivnosti u znak sjećanja i odavanja počasti žrtvama genocida u Srebrenici 1995. godine kao i odgovarajuće edukacije i aktivnosti koje se odnose na podizanje javne svijesti o genocidu.
Uoči zasjedanja Generalne skupštine UN-a na kojoj će se glasati o rezoluciji, u New Yorku borave predsjedavajući Predsjedništva BiH Denis Bećirović i član Predsjedništva BiH Željko Komšić, koji su zajedno sa ambasadorom BiH pri UN-u Zlatkom Lagumždijom, imali niz susreta s predstavnicima zemaljama o ovoj temi.
Poručili su da je važno da Generalna skupština usvoji rezoluciju o međunarodnom danu sjećanja i obilježavanja genocida u Srebrenici, kao što je to učinila i u Rezoluciji o Međunarodnom danu sjećanja na genocid u Ruandi nad Tucijima te da niko nema pravo dovoditi u pitanje pravosnažne presude najviših sudova UN-a.